KURZUS: Pénzügyi tervezés

MODUL: II. modul

4. lecke: A lízing

| Ebben a leckében egy sokféle közgazdasági funkciót ellátni képes pénzügyi eszközről, a lízingről lesz szó. Ismertetésre kerül a lízing általános fogalma és lényegesebb közgazdasági jellemzői és a gyakorlatban előforduló fontosabb lízingfajták.
Tanulási útmutató
Tananyag
Dr. Kovács Gábor: Pénzügyi szolgáltatások és döntések c. tankönyv, 4. fejezet (A lízing) - csak a kijelölt részek(!), illetve az alábbi felsorolás végén található kiegészítő tananyag ("Lízingügyletek szabályozása, pénzügyi értékelése").
Kijelölt részek:
4.1 A lízing fogalma, jellemzői 4.2 A lízing fontosabb típusai 4.3 Operatív lízing: csak az 55. oldal (NEM része a tananyagnak az 56. oldal, ill. 4.3.1 A vásárlás értékelése és a 4.3.2 A lízing értékelése alfejezetek) 4.4 Pénzügyi lízing: csak a 60. oldal (NEM része a tananyagnak 4.4.1 A pénzügyi lízing értékelése) (NEM része a tananyagnak a 4.5 Lízingügyletek Magyarországon fejezet)
Kulcsfogalmak
Lízing Operatív lízing Pénzügyi lízing Üzemeltetési lízing Nettó lízing Közvetlen lízing Visszlízing Nyíltvégű pénzügyi lízing Zártvégű pénzügyi lízing Adózás utáni tőkeköltség Lízing amortizációs adómegtakarítása
Tevékenységek
A lecke tanulása során kövesse az alábbi utasításokat, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére:
Javasoljuk, hogy a tanulás során használjon jegyzetfüzetet, és rögzítse az egyes leckéknél tanultakat, azaz készítsen vázlatot, oldja meg a feladatokat. A felkészüléshez kellő segítséget nyújt a lecke tananyaga és a modulzáró kérdések mennyisége és mélysége. Kérdéseivel forduljon tutorához! Olvassa el a jegyzetből a figyelmesen a 4. fejezethez (A lízing) tartozó tananyagot!
Követelmények
Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha:
felsorolásból ki tudja választani a lízing fogalmát. felsorolásból ki tudja választani a lízing jellemzőit. felsorolásból ki tudja választani a lízingügylet szereplőit. felsorolásból ki tudja választani az operatív lízing fogalmát. felsorolásból ki tudja választani a pénzügyi lízing fogalmát. felsorolásból ki tudja választani az üzemletetési lízing fogalmát. felsorolásból ki tudja választani a nettó lízing fogalmát. felsorolásból ki tudja választani a közvetlen lízing fogalmát. felsorolásból ki tudja választani a visszlízing fogalmát. felsorolásból ki tudja választani az operatív lízing és a bérlet között különbségeket. felsorolásból ki tudja választani a nyíltvégű pénzügyi lízing fogalmát felsorolásból ki tudja választani a zártvégű pénzügyi lízing fogalmát ismeri a lízing pénzügyi elszámolására vonatkozó hazai szabályozás jellemzőit ki tudja számolni a fenntartási költségek adómegtakarítását, az amortizációs adómegtakarítást, az adózás utáni tőkeköltséget, a lízingdíjak adómegtakarítását
Kiegészítő tananyag
Lízingügyletek szabályozása, pénzügyi értékelése
Az operatív és pénzügyi lízing közgazdasági tartalma és a kapcsolódó díjak, fizetési kötelezettségek számvitel (adó-) elszámolási lehetőségei Magyarországon némiképpen eltérnek (eltérhetnek) a korábban bemutatott, általános elméleti modelltől.
Magyarországon átfogó és teljes körű, kizárólag a lízingügyletekre vonatkozó jogszabály nem létezik, a szabályozás több, különböző jogszabályban jelenik meg. Ezek közül a legfontosabbak (a teljesség igénye nélkül) a következőek: a Hitelintézeti törvény, a Polgári Törvénykönyv, a Számviteli törvény, az Általános forgalmi adóról szóló törvény, a Társasági adóról szóló törvény, illetve a lízingtárgy jellegéből eredő szabályozást megtestesítő jogszabályok (pl. cégautó-adóra vonatkozó rendelkezések stb.). Sok esetben a hitelekre vonatkozó szabályozás egyes rendelkezéseit is alkalmazni kell lízingszerződések esetén is. Az operatív lízingre vonatkozó előírásokat általában a polgári törvénykönyv bérletre, illetve tartós bérletre vonatkozó szabályainál találjuk.
A magyarországi gyakorlatban lízing alatt általában a pénzügyi lízinget értjük, az operatív lízing esetén leginkább a tartós bérlet, operatív bérlet elnevezést használják. Az operatív lízing tehát nagyon hasonlít a normál bérlethez, azzal a lényeges hangsúlybeli különbséggel, hogy operatív lízing esetén a lízingbeadó általában az adott lízingbevevő egyedi igényeinek megfelelő paraméterekkel vásárolja meg a lízingtárgyat, hogy azt számára lízingbe adja. Az operatív lízing futamidejét tekintve jellemzően rövid, vagy középtávú (tartós bérlet esetén legalább 1 év futamidejű), míg pénzügyi lízing esetén a szerződés közép-, vagy hosszú távra szólhat. Az operatív lízinghez kapcsolódhatnak a lízingbeadó által nyújtott kiegészítő szolgáltatások is, míg pénzügyi lízingnél a konstrukció finanszírozási jellege dominál.
A pénzügyi lízing általában jogilag is pénzügyi szolgáltatásnak minősül ("pénzügyi lízingszerződés alapján jön létre"), tehát csak az erre engedéllyel rendelkező pénzügyi szolgáltató nyújthatja, végezheti (mint "lízingbe adó"). A pénzügyi lízing fogalmának legfontosabb tartalmi (lényegi) jellemzői a következőek:
Határozott idejű használatba vétel. A pénzügyi lízingszerződés feltétele lehet a lízingtárgy gazdasági élettartamával kapcsolatos kikötés is (főszabályként a szerződésnek ki kell terjednie a teljes gazdasági élettartamra). A kárveszély átszállásából eredő kockázatot a lízingbe adó átadja a lízingbe vevőnek (ez összefügghet a "kellékszavatosság" fogalmával, pl. az eszköz javíttatását a lízingbe vevő köteles kezdeményezni). A lízingbe vevő jogosulttá válik a kapcsolódó hasznok szedésére (pl. őt illetik meg a lízingtárgy hasznosításából származó jövedelmek). A lízingbe vevő viseli a kapcsolódó közvetlen terheket (melyek a lízingtárgy hasznosítása során keletkeznek, pl. működtetési költségek, értékcsökkenés költsége). A lízingbevevő (vagy az általa kijelölt harmadik fél) tulajdonjogot szerezhet a lízingtárgyon.
A pénzügyi lízingnek két fő típusát különböztetjük meg, a nyílt végű és a zárt végű pénzügyi lízinget.

| Definíció: Nyílt végű pénzügyi lízing= A lízingbevevő a lízingtárgyra vonatkozóan a lejárati időpontra vételi joggal (vevőkijelölési joggal) rendelkezik.
Definíció: Zárt végű pénzügyi lízing= A futamidő végén a lízingtárgy tulajdonjoga automatikusan átszáll a lízingbevevőre.

| Nyílt végű lízing esetén tehát a lízingbevevőnek opciós joga van az az eszköz megvásárlására, azaz a lízingbevevő vagy egy általa megnevezett harmadik személy a lízingelt vagyontárgyon a futamidő végén a maradványérték megfizetése révén tulajdonjogot szerezhet. Amennyiben a lízingbevevő nem kíván élni ezzel a joggal, a jog visszaszáll a lízingbeadóra. A lízingbe adó oldaláról ennél fogva a nyílt végű pénzügyi lízing "szolgáltatásnyújtásnak", míg a zárt végű pénzügyi lízing "termékértékesítésnek" minősül. Ennek egyébként elsősorban az általános forgalmi adó fizetési kötelezettség megállapítása kapcsán van jelentősége.
Likviditási szempontból tehát fontos szerepe lehet az általános forgalmi adó (ÁFA) visszaigénylésére (levonhatóságára) vonatkozó szabályozásnak. Zártvégű pénzügyi lízing esetén ugyanis már a futamidő elején ("birtokbavételkor") a teljes vételárra vonatkozóan ÁFA fizetési kötelezettségünk van, míg nyíltvégű pénzügyi lízingnél, illetve operatív lízingnél ez csak a futamidő alatt elnyújtva, a lízingdíj (ill. annak tőkerésze) vonatkozásában merül fel. Zártvégű lízingnél tehát a vállalkozásnak a vételárra vonatkozó ÁFA teljes összegét előfinanszíroznia kell (még ha utána esetleg vissza is igényelheti), míg a többi esetben ez az előfinanszírozási teher csak jóval kisebb összegeket illetően, a futamidő alatt általában egyenletesen elosztva jelentkezik.
Ahhoz, hogy az általános lízing-értékelési modelleket (operatív lízing vs. vásárlás, illetve pénzügyi lízing vs. hitelfelvétel) a hazai szabályozási környezetben is alkalmazni tudjuk, mindenképpen szükséges a lízingügyletekhez kapcsolódó díjak, kiadások elszámolási lehetőségeinek ismerete. Az alábbi táblázat összefoglalja az operatív lízingre, illetve a nyílt- és zártvégű pénzügyi lízingre vonatkozóan a legfontosabb sajátosságokat, különbségeket.
Sajátosságok, elszámolási lehetőségek | Operatív lízing | Pénzügyi lízing
Zártvégű | Nyíltvégű
Kié (lesz) a tulajdonjog a futamidő végén? | Lízingbeadó | Lízingbevevő | Lízingbeadó VAGY Harmadik fél VAGY Lízingbe vevő
Amortizáció elszámolása | Lízingbeadó | Lízingbevevő | Lízingbevevő
Lízingdíjak elszámolása | Teljes lízingdíj és ÁFA-ja is elszámolható | Kamatrész számolható el | Kamatrész és a tőkerész ÁFA-ja számolható el
ÁFA visszaigénylése | Futamidő alatt a lízingdíj alapján | Egy összegben a futamidő elején1 | Futamidő alatt a lízingdíj tőkerésze alapján
1 Kivéve azon lízingtárgyak vonatkozásában, melyekre a törvény ezt kifejezetten tiltja.
A lízing pénzügyi értékelése
Magyarországon tehát pénzügyi lízing esetén a lízingbevevő jogosult az amortizáció elszámolására, így lehetősége nyílik az amortizációs adómegtakarítás realizálására. A továbbiakban megvizsgáljuk, ez hogyan is befolyásolja a lízing pénzügyi értékelését.
A lízingbe vett eszköz után a lízingbe vevő részéről elszámolható költségek adóvonzatuk miatt tartoznak a lízing pénzügyi értékelését befolyásoló tényezők közé. Mint említettük, pénzügyi lízing esetén Magyarországon a lízingbe vevő jogosult az értékcsökkenés elszámolására.2 Ez egyben azt is jelenti, hogy az amortizációs költségek a lízingbe vevőnél jelennek meg, tehát a lízingbe vevő adóalapját csökkentik. Amennyiben pedig az adóalap csökken, úgy csökkenni fog a fizetendő társasági adó nagysága is. Minél nagyobb értékben tud tehát a lízingbe vevő értékcsökkenést elszámolni, annál jobban tudja csökkenteni a fizetendő társasági adóját. A költségek elszámolása révén elérhető adómegtakarítás mértékét alapvetően meghatározza a lízingbe adó vállalkozás (effektív) társasági adókulcsának mértéke is. Minél magasabb ugyanis az adókulcs, annál nagyobb adómegtakarítás érhető el.3
2 Egyes magyarországi, operatív lízingnek nevezett ügyletek esetén a lízingbevevő is elszámolhat amortizációt, valójában azonban ezek a konstrukciók közgazdasági értelemben nem minősülnek operatív lízingnek. 3 Annál többet ér, ha egy adott tétel után (mivel költségként leírásra kerül) nem kell a társasági adót megfizetni.
Az amortizáció elszámolása révén elérhető adómegtakarítás (a továbbiakban: amortizációs adómegtakarítás) a következő módon számolható ki:
Amortizációs adómegtakarítás (a t-edik évben) = At × T, ahol:
A t = az elszámolható amortizáció összege a t-edik évben T = a társasági adókulcs értéke
A lízing pénzügyi értékelése kapcsán természetesen a lízing teljes (tényleges) futamideje alatt realizálható összes amortizációs adómegtakarítást figyelembe kell vennünk. Nem feledkezhetünk meg ugyanakkor a pénz időértékéről sem, azaz az amortizációs adómegtakarítások összjelenértékét kell számszerűsítenünk. Ez nem más, mint az egyes évek amortizációs adómegtakarításai diszkontált értékének összege. Az ehhez szükséges diszkontráta meghatározásakor figyelembe kell vennünk, hogy adózás utáni pénzáramlásról van szó, ezért a vállalkozás adózás utáni tőkeköltségét kell alkalmaznunk.
Adózás utáni diszkontráta: r ∗ =r⋅(1−T) , ahor r a vállalati tőkeköltség
Példa
Egy speciális informatikai feladatokat ellátó számítógép beszerzési ára 800 ezer Ft. Az eszköz várhatóan 4 évig használható. A társasági adó kulcsa 10%. Amennyiben az operatív lízing mellett döntünk, minden évben 250 ezer forintot kell fizetnünk lízingdíjként. A karbantartási, fenntartási költségek éves szinten 40 ezer Ft-ot tesznek ki, ezek a költségek a lízingcéget terhelik. A gépek után az amortizáció lineáris kulccsal számolható el. A vállalkozás tőkeköltsége 13,33.
Megoldás
Paraméterek: T=0,1; r=0,1333
Az amortizációs adómegtakarítás számszerűsítéséhez elsőként az éves amortizáció értékét kell meghatározni. Mivel lineáris értékcsökkenési leírásról van szó, a leírási idő pedig 4 év, ezért az amortizáció nagysága:
A t =800/4= 200 e z e r F t
Az amortizációs adómegtakarítás tehát évente:
A t ⋅T=200⋅0,1= 20 e z e r F t
A pénzáramlásban ez pozitív előjellel szerepel, mivel a társasági adó ennyivel csökken. A pénzáramlás (össz)jelenértékének meghatározásához először a megfelelő diszkontráta értékét kell számszerűsíteni, ez pedig a vállalkozás adózás utáni tőkeköltsége:
r ∗ =r⋅(1−T)=0,1333⋅(1−0,1)=0,12
Az amortizációs adómegtakarítás összértéke tehát
∑ P V =( 20 (1+0,12) 1 )+( 20 (1+0,12) 2 )+( 20 (1+0,12) 3 )+( 20 (1+0,12) 4 )=60,75 e F t
A kapott összeg tehát értelmezhető például úgy, hogy az operatív bérlethez képest - ahol ugyebár nincs lehetőség amortizáció elszámolására - 60,75 ezer forinttal kedvezőbb a pénzügyi lízing (ha más különbséget most nem veszünk figyelembe). Más szóval, a pénzügyi lízing azon tulajdonsága, hogy az értékcsökkenést a lízingbe vevő számolhatja el, jelen esetben (és jelenbeli pénzben) összesen 60,75 ezer forintot ér a vállalkozásnak.
Operatív lízing esetén a teljes lízingdíj, míg pénzügyi lízing esetén a lízingdíj kamatrésze számolható el költségként, így ezen a módon további adómegtakarítás érhető el (=lízingdíjak adómegtakarítása). A lízing esetén felmerülő egyéb költségek esetén (amit a számviteli és adótörvények is megengednek, pl. bizonyos karbantartási költségek) keletkező adómegtakarítás ugyancsak befolyásolja a lízing értékét. Mind a lízingdíjak adómegtakarítását, mind az egyéb költségek miatt keletkező adómegtakarítást az amortizációs adómegtakarítással megegyező módon lehet számszerűsíteni.
∑ P V a d ó m e g t a k a r í t á s =( K 1 ⋅T (1+ r ∗ ) 1 )+( K 2 ⋅T (1+ r ∗ ) 2 )+....
ahol Kt az adott (t-edik) évben elszámolható költség nagysága

| Önellenőrző kérdések
1. Válassza ki az alábbi felsorolásból a lízing fogalmát!
| A lízing olyan speciális adás-vételi konstrukció, amely révén a lízingbe vevő jogosult egy adott, igényeinek leginkább megfelelő eszköz, lízingtárgy használatára, ez ezáltal keletkező jövedelem realizálására egy előre meghatározott lízingdíj ellenében.
| A lízing olyan speciális bérleti konstrukció, amely révén a lízingbe adó jogosult egy adott eszköz, lízingtárgy használatára, az ezáltal keletkező jövedelem realizálására egy előre meghatározott lízingdíj ellenében.
| A lízing olyan speciális bérleti konstrukció, amely révén a lízingbe vevő jogosult egy adott, igényeinek leginkább megfelelő eszköz, lízingtárgy használatára és az ezáltal keletkező jövedelem realizálására, egy előre meghatározott lízingdíj ellenében.
2. Válassza ki az alábbi felsorolásból a lízing jellemzőit!
| Lízing esetén általában a lízingbevevő nem jogosult a lízingtárgy kiválasztására, csak azok közül az eszközök közül választhat, amelyek már a lízingbe adó tulajdonában vannak.
| Lízing esetén általában a lízingbevevő jogosult a lízingtárgy kiválasztására, nem csak azok közül az eszközök közül választhat, amelyek már a lízingbe adó tulajdonában vannak.
| Lízing esetén a lízingbe vevőnek általában lehetősége nyílik a lízingtárgynak a futamidő végén, egy előre meghatározott áron történő megvásárlására.
| Lízing esetén a lízingbe vevőnek általában nincs lehetősége a lízingtárgy futamidő végén történő megvásárlására.
3. Válassza ki az alábbi felsorolásból a lízingügylet szereplőit!
| Lízingbe adó, lízingbe vevő, szállító.
| Lízingbe adó, lízingbe vevő, MNB.
| Lízingbe adó, lízingbe vevő, kereskedelmi bank.
4. Válassza ki az alábbi felsorolásból az operatív lízing fogalmát!
| Az operatív lízing általában rövid vagy középtávú, azaz a szerződés nem terjed ki az eszköz teljes gazdasági élettartamára vagyis az eszköz elavulásának kockázatát a lízingbe adó viseli.
| Az operatív lízing jellemzően hosszú távú, nem felmondható szerződést jelent, funkciója elsősorban finanszírozási jellegű.
| Az operatív lízing esetén a lízingbe vevő minden, a lízingtárgy üzemeltetésével, használatával kapcsolatos szolgáltatást elvállal.
5. Válassza ki az alábbi felsorolásból a pénzügyi lízing fogalmát!
| A pénzügyi lízing általában rövid vagy középtávú, azaz a szerződés nem terjed ki az eszköz teljes gazdasági élettartamára vagyis az eszköz elavulásának kockázatát a lízingbe adó viseli.
| A pénzügyi lízing jellemzően hosszú távú, nem felmondható szerződést jelent, funkciója elsősorban finanszírozási jellegű.
| A pénzügyi lízing esetén a lízingbe adó minden, a lízingtárgy üzemeltetésével, használatával kapcsolatos szolgáltatást elvállal.
6. Válassza ki az alábbi felsorolásból az üzemeltetési lízing fogalmát!
| Üzemeltetési lízing esetén a lízingbe adó minden, a lízingtárgy üzemeltetésével kapcsolatos szolgáltatást elvállal.
| Üzemeltetési lízing esetén a lízingbe vevő a lízingtárgy rendeltetésszerű használatához szükséges teendőket elvégzi, a lízingbe adó semmilyen kiegészítő szolgáltatást nem vállal.
| Üzemeltetési lízing esetén a lízingbe adó a lízingtárgy kiválasztása után a lízingcéget bízza meg az eszköz megvásárlásával.
7. Válassza ki az alábbi felsorolásból a nettó lízing fogalmát!
| Nettó lízing esetén a lízingbe adó a lízingtárgy kiválasztása után a lízingcéget bízza meg az eszköz megvásárlásával.
| Nettó lízing esetén a lízingbe vevő a lízingtárgy rendeltetésszerű használatához szükséges teendőket elvégzi, a lízingbe adó semmilyen kiegészítő szolgáltatást nem vállal.
| Nettó lízing esetén a lízingbe vevőnek nettó lízingdíjat kell fizetnie.
8. Válassza ki az alábbi felsorolásból a közvetlen lízing fogalmát!
| Közvetlen lízing esetén a lízingbe vevő a számlavezető bankjától lízingeli az eszközt.
| Közvetlen lízing esetén a lízingbe adó a lízingtárgy kiválasztása után a lízingcéget bízza meg az eszköz megvásárlásával, majd lízingbe veszi azt.
| Közvetlen lízing esetén a lízingbe vevő a lízingtárgy kiválasztása után a lízingcéget bízza meg az eszköz megvásárlásával, majd lízingbe veszi azt.
9. Válassza ki az alábbi felsorolásból a visszlízing fogalmát!
| Visszlízing esetén a lízingbe vevő a tulajdonában lévő eszközt adja el a lízingcégnek, majd azt visszalízingeli tőle.
| Visszlízing esetén a lízingbe adó a tulajdonában lévő eszközt adja el a lízingcégnek, majd azt visszalízingeli tőle.
| Visszlízing esetén a lízingbe vevő kizárólag ingatlan lízingelésére köthet szerződést.
10. Válassza ki az alábbi felsorolásból az operatív lízing és a bérlet közötti különbségeket!
| Operatív lízing esetén a lízingelő vállalkozás nem vehet részt a lízingtárgy kiválasztásában, bérlet esetén igen.
| Operatív lízing esetén a lízingelő vállalkozás részt vehet a lízingtárgy kiválasztásában, bérlet esetén nem.
| Operatív lízing esetén a lízingbe adó kevésbé átfogó szolgáltatást nyújt, mint a bérlés során.
| Operatív lízing esetén a lízingbe adó átfogó szolgáltatást nyújt, a bérlés esetén csak részleges szolgáltatásnyújtás történik.
| Operatív lízing esetén a futamidő lehet határozott és határozatlan, míg a bérletnek csak határozott lehet a futamideje.
| Operatív lízing esetén a futamidő mindig határozott, míg a bérletnek lehet határozott és határozatlan futamideje.
11. Válassza ki az alábbi felsorolásból a pénzügyi lízing jellemzőit!
| A pénzügyi lízing nem mondható fel.
| A pénzügyi lízing felmondható.
| Pénzügyi lízing esetén a lízingcég által nyújtott szolgáltatások kiemelkedő fontosságúak, a fenntartási költségeket a lízingcég viseli.
| Pénzügyi lízing esetén a lízingcég által nyújtott szolgáltatások funkciója elenyésző, a fenntartási költségek a lízingbe vevőt terhelik.
12. Válassza ki az alábbi felsorolásból a pénzügyi lízing jellemzőit!
| Pénzügyi lízing esetén a lízingtárgy tulajdonjoga végig a lízingbe adó vállalkozásnál marad.
| Pénzügyi lízing esetén a lízingtárgy tulajdonjoga végig a lízingbe vevő vállalkozásnál marad.
| Pénzügyi lízing esetén a futamidő végén a lízingbe vevő általában opciós jogot szerez a lízingtárgy megvásárlására.
| A kárveszély átszállásából eredő kockázatot a lízingbe adó átadja a lízingbe vevőnek.
| Pénzügyi lízing esetén a futamidő végén a lízingtárgyat a lízingbe adó vállalkozás használja tovább, feltéve, hogy van maradványértéke.
13. Válassza ki a nyíltvégű pénzügyi lízing fogalmát!
| A lízingbevevő a lízingtárgyra vonatkozóan a lejárati időpontra vételi joggal (vevőkijelölési joggal) rendelkezik.
| A lízingbeadó a futamidő végén nyílt eljárásban törlesztheti a maradványértéket.
| A lízingelt eszköz maradványértéke magasabb a lízingdíjak kamatrészének összjelenértékénél.
14. Válassza ki a zártvégű pénzügyi lízing fogalmát!
| A futamidő végén a lízingtárgy tulajdonjoga automatikusan átszáll a lízingbe adóra.
| A futamidő végén a lízingtárgy tulajdonjoga automatikusan átszáll a lízingbevevőre.
| A futamidő végén a lízingtárgy tulajdonjoga opcionálisan átadható harmadik félnek.
15. Melyik állítások helyesek a lízing pénzügyi elszámolására vonatkozó hazai szabályozást illetően?
| Pénzügyi lízingnél a lízingbe vevő jogosult értékcsökkenés elszámolására.
| Operatív lízingnél a lízingbe vevő jogosult értékcsökkenés elszámolására.
| Zártvégű pénzügyi lízingnél a lízingdíj kamatrésze számolható el költségként.
| Nyíltvégű pénzügyi lízingnél az általános forgalmi adó a futamidő alatt a lízingdíj alapján igényelhető vissza.
16. Vállalkozásunk egy termelő berendezés beszerzését tervezi, melynek ára 10 millió Ft. Az eszköz várhatóan 4 évig használható. A társasági adó kulcsa 16%. Amennyiben a lízing mellett döntünk, minden évben 3,5 millió forintot kell fizetnünk lízingdíjként. A karbantartási, fenntartási költségek éves szinten 500 ezer Ft-ot tesznek ki, ezek a költségek a lízingbe vevőt terhelik. A gépek után az amortizáció lineáris kulccsal számolható el. A vállalkozás tőkeköltsége 15,48%. Millió forintban számoljon!
16./A Mekkora lesz a fenntartási költségek adómegtakarítása évente? Válassza ki a helyes megoldást!
| 0,04 MFt.
| 0,006 MFt.
| 0,08MFt
16./B Mekkora lesz az amortizációs adómegtakarítás évente? Válassza ki a helyes megoldást!
| 0,5 MFt.
| 0,4 MFt.
| 2,5 MFt.
16./C Mekkora lesz a lízing díjának adómegtakarítása évente? Válassza ki a helyes megoldást!
| 0,56 MFt,
| 0,28 MFt.
| 0,08 MFt.
16./D Mekkora lesz az adózás utáni tőkeköltség? Válassza ki a helyes megoldást!
| 13%
| 14%
| 16%
16./E Mekkora lesz az amortizációs adómegtakarítás értéke a teljes futamidő alatt? Válassza ki a helyes megoldást!
| 0,354 MFt.
| 1,19 MFt.
| 2 MFt